![](https://medtim.si/wp-content/uploads/2024/02/Zdravljenje-anksioznosti.jpg)
Zdravljenje anksioznosti
Znebite se svojih strahov
Je najpogostejša duševna motnja, ki prizadene ljudi vseh starosti. Ocenjuje se, da približno 30 % ljudi kdaj v življenju trpi za anksiozno motnjo. To se pogosteje pojavlja pri ženskah. Zato je zdravljenje anksioznosti edini način za premagovanje te psihične težave, ki je žal vse pogostejša.
Pomembno je vedeti, da sta strah in tesnoba neločljiv del našega življenja. Čeprav so ti občutki neprijetni, so hkrati koristni: omogočajo nam, da hitreje ocenimo nevarne situacije, v katerih smo, in nas pripravijo na hitro reakcijo.
Nedefiniran strah in tesnoba, ki vas ovirata v življenju
Občutek, ki se občasno pojavi kot reakcija na različne situacije, kot so nove izkušnje, opravljanje izpitov, čakanje na rezultate ipd., je normalna reakcija, ki jo doživljamo vsi. Če pa je pogosto prisotna in intenzivna ter ovira naše vsakodnevno delovanje, potem gre za patološko anksioznost, ki jo je potrebno zdraviti.
Vendar naj vas to ne skrbi, saj zdravljenje prinaša dolgotrajne rezultate, saj od vas odvzame strahove in skrbi.
Kaj je anksioznost?
Zagotovo ste se vsaj enkrat v življenju vprašali, kaj je to. Skratka, anksiozna motnja je strah, ki metaforično povedano zveže roke.
Gre za nedefiniran strah ali bojazen, za razliko od strahu, pri katerem gre večinoma za očitno grožnjo. Nanaša se na (prejšnji) stalni občutek, da se bo nekaj slabega zgodilo. Kadar je neracionalna ali patološka, tj. ko se pojavi anksiozna motnja, je racionalni vir strahu izključen ali pa vir obstaja, a je anksiozna reakcija intenzivnejša in pogostejša od običajne.
Pravzaprav gre za stanje, v katerem človek doživlja določena neprijetna in neprijetna čustva, kot so strah, napetost, tesnoba, občutek negotovosti. Oseba, ki trpi, ni prepričana o izidu prihodnjega dogodka.
![](https://medtim.si/wp-content/uploads/2024/02/Kaj-je-anksioznost.jpeg)
Človek v takšnih situacijah preveč analizira, skrbi, razmišlja, ukvarja se z mislimi, ki jih ne more obvladati, nenehno ga je strah, torej ima »napade« strahu, da bi se lahko situacija v prihodnosti še bolj zakomplicirala. Posledično postane oseba zelo občutljiva, osredotočena tudi na najmanjše podrobnosti, za katere meni, da so znak nevarne ali neizbežne smrtonosne situacije.
Zato je to psihično in fizično izjemno zahtevno stanje za osebo, ki trpi za to motnjo. Zato ni presenetljivo, da se veliko ljudi sprašuje, ali se to da pozdraviti ali kako to pozdraviti.
Simptomi tesnobe
Telesni simptomi:
- Hiter srčni utrip in preskakovanja srca (tahikardija)
- Občutek pritiska v prsih
- Občutek šibkosti ali utrujenosti
- Glavobol in vrtoglavica
- Potenje
- Zasoplost
- Bolečina med lopaticami
- Pulzacija v ušesu
- Mišična napetost
- Driska
- Bledica in/ali pordelost obraza
- Pogosto uriniranje
- Tresenje rok, mravljinčenje v rokah in nogah, vlažne in hladne dlani.
Duševni simptomi:
- Živčnost
- Občutek da se bliža nevarnost
- Občutek šibkosti in utrujenosti
- Težave s koncentracijo
- Nereden in/ali moten spanec
- Izkušnja krivde
- Občutek strahu in groze
- Tresenje in "živčni želodec".
Postavite svoje življenje na pravo pot
Kako zdraviti in kateri so dejavniki tveganja za nastanek anksioznosti?
Obstajajo številni dejavniki, ki lahko sprožijo pojav in razvoj anksioznosti. Te dejavnike je zelo pomembno prepoznati, da bi vedeli, kako jih najučinkoviteje zdraviti.
To so lahko doživete travmatične izkušnje, kot so zloraba, nasilje, prometne nesreče, smrt bližnje osebe itd. Oseba lahko razvije tesnobo, če je priča travmatičnemu dogodku, ki se je zgodil v bližini.
- Stres zaradi diagnoze;
- Določeni tipi osebnosti, ki se razlikujejo od osebe do osebe;
- Nevrotizem in občutljivost sta povezana z večjo nagnjenostjo k anksioznim reakcijam;
- Depresija;
- Zloraba psihoaktivnih substanc (PSA), kjer je anksioznost pogost spremljevalec odtegnitvenih kriz.
![](https://medtim.si/wp-content/uploads/2024/02/Kako-zdraviti-in-kateri-so-dejavniki-tveganja-za-nastanek-anksioznosti.jpeg)
Vrste anksioznih motenj:
- Generalizirana anksiozna motnja: za to vrsto anksiozne motnje je značilna vztrajna skrb ali strah, povezan z vsaj dvema ali več vsakodnevnimi situacijami. Ljudje, ki trpijo za to motnjo, pogosto večino dneva čutijo stalen strah, da se bo zgodilo nekaj hudo slabega. Pogosto se postavlja vprašanje: kako dolgo traja? Če intenzivna zaskrbljenost ali tesnoba, povezana z bojem za življenje, traja šest mesecev ali več, je to eden od pokazateljev obstoja te motnje. Za tesnobo je značilno, da je pretirana, pogosta in se pogosto pojavi brez opozorila ali razloga.
- Fobija: To je strah, ki izhaja iz določene situacije ali predmeta. Na primer strah pred letenjem, strah pred višino, strah pred žuželkami, strah pred krvjo. Obstaja značilno vedenje, ki vključuje izogibanje situacijam in predmetom, ki povzročajo strah.
- Socialna anksioznost: Za to vrsto anksiozne motnje je značilen neustrezen in intenziven strah pred negativno oceno drugih ljudi. Ta strah ali skrb se pojavi v situacijah socialnih interakcij. Pomembno je omeniti, da je to danes ena najpogostejših vrst anksioznosti in zahteva ustrezno zdravljenje.
- Panična motnja: Zanjo je značilen pojav napadov panike. Napadi panike so običajno nenadni pri čemer se strah počasi poveča do maksimuma v desetih sekundah. V najintenzivnejši obliki trajajo kratek čas, približno 10 minut, nato pa spontano izginejo.
Vrste tesnobe
Agorafobija – strah, ki se najpogosteje pojavi po predhodnih napadih panike ali travmatični situaciji. Glavna značilnost je strah pred vstopom v določene situacije oziroma, če vstopi v situacijo in se pojavi strah, oseba iz teh situacij beži.
Vzrok za zdravstveno stanje – kronične bolezni, rak, avtoimunske bolezni.
Priklican s PAS – potem se pojavi in prevladuje v krizah psihične umika.
Obsesivno-kompulzivna motnja – najresnejša anksiozna motnja, za katero so značilne obsesije in kompulzije. Obsesije so vsiljive in neprijetne misli, podobe in impulzi, ki se prikradejo in prekinejo normalen tok misli. Gre za zelo neprijetne vsebine in največkrat za človeka nesprejemljive. Zato te misli vodijo v močno napetost in strah, da se to, o čemer razmišljajo, ne bo zgodilo, zato poskušajo te misli ustaviti in potlačiti.
Kako se telo odzove na napad panike?
Za odziv na povečane potrebe telesa med bojem ali pobegom iz »nevarnih« situacij je potrebna večja količina kisika, zato človek hitreje diha. Poleg tega se za kratek čas poveča srčni utrip in krvni tlak. Vse to se zgodi zato, da se s krvjo v največji možni meri zagotovijo potrebne snovi tistim delom telesa, ki jih človek v danem trenutku najbolj potrebuje.
Poleg tega pride do prerazporeditve krvi, tako da se pretok krvi zmanjša v delih, ki jih v trenutku nevarnosti ne potrebujemo, v drugih delih pa se poveča.
Zdravstvene obravnave v trajanju 14 dni
Čeprav lahko anksioznost preplavi življenje posameznika in s tem življenje članov njegove družine, je pomembno vedeti, da obstaja izhod iz tega začaranega kroga, saj je prehodna! Torej, če se sprašujete “kako zdraviti” ali “kako ozdraviti”, je MedTim rešitev za vas.
Naši preverjeni in svetovno priznani pristopi k zdravljenju vam bodo pomagali, da se osvobodite anksioznosti in za vedno odpravite občutek neupravičenega strahu. Z pomočjo psihologov in psihoterapevtov iz MedTim-a boste naučili, kako prepoznati svoje strahove in načine, kako jih premagati.
Pri zdravljenju teh motenj, skozi psihoterapevtsko delo, pacientom poučujemo tehnike samopomoči, kot so tehnike dihanja za napade panike, prekinitve toka negativnih misli in drugih tehnik.
![](https://medtim.si/wp-content/uploads/2024/02/namestitev-v-kliniki-medtim-banovci-Beograd.jpeg)
Ali pa nas kontaktirajte preko spodnjega e-poštnega obrazca.
![](https://medtim.si/wp-content/uploads/2024/02/psiholosko-svetovalno-zdravstveno-bolnisnicno-zdravljenje-odvisnosti.jpeg)